Traducerea ºi adaptarea Eugen Roºu
Dragã domnule Inmar,
Am început prin a numãra zilele,
apoi, lunile.
Nu-mi mai pasã de nimic. Trãiesc doar cu speranþa cã te vei întoarce
ºi cu teama nemãrturisitã, cã în anii de când nu ne-am mai vãzut,
acest rãzboi groaznic, nu ne-a schimbat peste mãsurã.
Cãtre sfârºitul Rãzboiului Civil, armata nordistã a minat spatele liniilor sudiste.
Asediul oraºului Petersburg, Virginia, iulie 1864. Armata sudistã aºteaptã comanda de atac.
Bãiatul ãsta, sãrmanul, e din Alabama.
- E tare departe de casã. - Mulþumesc.
De ce n-atacã nordiºtii?
Bãiete, ai cãmãºi?
E bãiatul bãtrânului Oakley.
E prea tânãr sã lupte, nu-i crezi?
- Bunã dimineaþã. - Bunã dimineaþa, fiule!
Am bocanci ºi vestoane. Vreþi?
- Îl vrei pe ãsta? - Mulþumesc.
Sper ca bocancii ãºtia sã mã þinã 400 de mile,
cãci vreau sã mã întorc cu ei la Cold Mountain.
Mã gândesc la puþinele clipe petrecute împreunã ºi aº vrea sã rãscumpãr...
firea mea ciudatã, lucrurile nerostite.
Asta e.
E destulã pulbere sã deschidem zãgazurile cerului.
Iancheii ºtiu sã dea bineþe dimineaþa.
Cartea asta e ferfeniþã.
Ca ºi noi. De prea mult rãzboi.
Oakley. Nu-þi fã griji, fiule. Iancheii respectã programul.
N-au deschis încã.
Închide!
De unde ai rãsãrit?
- Ne va fi masa de dimineaþã. - E al meu, Butcher.
Eu l-am vãzut primul!
Când am venit cu tata la Cold Mountain, mi-a fost tare ruºine de cum arãtam...
Nu mã simþeam în largul meu.
Dar eram extrem de fericitã cã scãpasem din Charleston.
O lume de sclavi, de încorsetãri ºi de bumbac.
Nãrozilor, pentru ce vreþi sã luptaþi?
Pentru Sud?
- Ai dreptate. - Cuiul ãsta parcã-i o þãcãlie de iancheu.
Ultima datã când am verificat, sudul era într-acolo.
JT, nu te da de partea lui Loncoln!
Dupã ce-mi termin capela asta, plec sã omor niºte ianchei.
E culmea sã lupþi pentru sclavul unui bogatãº.
- Vine reverendul. - Mulþumesc, Ben. Ajut-o pe fiica mea!
- Dumnezeule mare, ce bonetã! - Ui-te cine o poartã!
Oakley, dã-mi ciocanul, bãiete!
O adevãratã mândrã a Sudului!
- Bunã dimineaþa, dle Swanger! - Vã salut, dle reverend.
Esco, o mai þii minte pe fiica mea, Ada?
- Domniºoarã Monroe. - Bunã dimineaþa.
- Aþi progresat frumos. - Bunã dimineaþa.
- Dle Swanger, dnã Castlereagh. - Bunã dimineaþa, dle reverend.
Mã scuzaþi.
La Charleston, congregaþia mea încã disputatã dimensiunile ferestrei...
Este totuºi o capelã...
Drã Monroe, mã gândeam la dumneata.
Cred cã Cold Mountain þi se pare la capãtul pãmântului.
Nu, deloc.
Este foarte frumos.
Ne-ai fãcut sã ne fâstâcim.
Bãrbaþii de pe aici habar n-au cum aratã o femeie, nici dacã le-o arãþi.
Mã îndoiesc.
Crede-mã. Poate vorbeºti cu vreunul dintre ei sã-mi are ogorul.
Cu oricare?
Nu. De el aº avea nevoie.
Cel de pe cãpriori.
Acela. E mai tãcut.
Mã bate la cap de când ai venit.
- Sã-þi are ogorul? - Întocmai.
Bunã dimineaþa. Sunt Ada Monroe.
- Inman. - Inman.
W. P. Inman.
Îngânatul n-ajutã la nimic.
Oamenii îmi zic Inman.
Ia auziþi, Inman vorbeºte.
Dacã iei un pahar de cidru, poate n-or sã se mai zgâiascã la noi.
Inman.
Crapaþi de ciudã. Am s-o duc la Pârâul Popii.
Da, Mulþumesc. Aºa este.
Cu ce te ocupi?
Lucrez cu lemn, vânez...
Mai ales cu lemn.
Ari ogoare?
Pot sã ar ºi ogoare.
Ai vrea sã-mi spui ceva în mod deosebit?
Acum, nu-mi trece nimic prin minte.
Vreau sã vã mulþumesc. Pentru cidru.
Înapoi, cu toþii!
Retragerea!
Suntem încercuiþi!
- Sunt prinºi într-un crater. - Trimiteþi-i pe ianchei direct în iad!
- Staþi! - Întoarceþi!
Idioþii, îºi sapã singuri groapa.
Am pus laba pe ei, bãieþi!
E ca la vânãtoare de curcani!
Ce?
E ca la vânãtoarea de curcani. I-au înpins în groapã.
I-am înhãþat.
Oakley!
Inman! Sunt aici!
Te-am tras afarã.
Am omorât câþiva. Ai vãzut?
Da, am vãzut.
O sã mor?
Ai tãi or sã fie mândri de tine.
Bãiete? Omul ãsta zice cã ºtie sã cânte orice.
Ce zici de Retragerea lui Bonaparte. ªtiu s-o cânt.
Nu. Cântã-mi ceva tandru.
De parcã m-ar aªtepta o fatã.
Ai auzit, da?
- ªtiu vreo douã bucãþi. - De parcã te-ai afla la Pârâul Popii
ºi þi-e sete, iar apa e rece.
Nu cunosc cântecul ãsta.
O sã ajung înaintea ta la Cold Mountain.
Bunã dimineaþa, Sally.
Mãi, ce-i chestia aia frumoasã?
Este pianul meu.
Mi-era dor de el.
Apropo, mulþumesc. Inman e la câmp. Arã.
ªi nu mi-a zis nimic.
Era fericit.
Adevãrat?
Bãrbaþii din Charleston sunt chiar atât de diferiþi?
Bãrbaþii?
Nu ºtiu.
Dacã zici cã-þi place, du-te ºi dã-i bunã ziua.
Trebuie sã-mi vã de drum.
Scumpa mea fiicã, Ada,
care mi-a fost de un atât de mare ajutor la bisericã
ºi asupra cãreia îmi revãrs toatã dragostea.
Prieteni, suntem fericiþi cã ni s-a ivit ocazia, în astã searã,
sã vã mulþumim din suflet pentru primirea cãlduroasã ºi mai ales
pentru o capelã atât de frumoasã.
Vã mulþumim, ºi Dumnezeu sã vã binecuvânteze.
Casa noastrã vã este deschisã oricând tuturor.
Sunteþi bine-veniþi!
Esco?
Domnul de colo a ajutat ºi el la înãlþarea capelei?
El? Nu, este un Teague. Familia lui a deþinut cândva întreg Cold Mountain.
Ferma mea, a dumitale, toate au aparþinut bunicului sãu.
Teague ºi-a dorit mult acest loc. A venit sã vadã dacã poate trage vreun folos.
De aici nu se trag foloase. Se rãsplãteºte o muncã bine fãcutã.
- O treabã bunã, în vremuri tulburi. - Domniºoarã Monroe.
Mulþumesc.
- N-ai de gând sã intri? - Sunt ud leoarcã.
- E un foc straºnic înãuntru. - Nu-i nimic.
Mereu duci câte o tavã.
Duceam negrilor niºte bere.
Mi s-a spus cã te-ai înrolat.
- Este adevãrat? - Dacã începe rãzboiul, toþi trebuie sã luptãm.
- Ai vreo fotografie? - Vrei sã repeþi?
Una mai micã, cu flintã.
Unde sã þi se citeascã curajul pe chip.
Râzi de mine?
Nu te cunosc.
Nu-i chiar sigur.
Dacã eºti bunã, stai aici fãrã sã scoþi o vorbã.
Bine.
Uite! Priveºte cerul! Ce culoare are?
Sau poate zboarã vreun egrete?
Sau te-ai trezit cu fundu-n sus, ºi iei lumea la rost?
Ce zici?
O duc eu.
N-am cum sã mã ud mai rãu de atât.
Dacã vei fi ucis ºi n-am sã te mai vãd niciodatã?
Mi-ai spus cã dupã câþiva ani, n-o sã-mi mai amintesc nici mãcar numele dumitale.
Inman! Au trecut mai bine de trei ani
ºi tot îmi mai amintesc numele dumitale.
Soldaþi! Nu vã ridicaþi.
Aþi fost menþionaþi în raportul meu.
Voi cei din Cold Mountain aþi dovedit încã o datã cã sunteþi adevãraþi eroi.
Dupã retragere, câþiva ianchei au rãmas ascunºi în dosul copacilor.
Dacã rãmân acolo, în zori vor continua sã ne vâneze.
Hai sã-i prindem!
E un inamic!
Câþi sunt?
Cred cã cinci.
Dupã copaci!
- I-am doborât! Sã mergem! - Lasã-l! Plecãm!
Butcher a fost doborât.
Lasã-l, E mort. Sã mergem!
Haide! Fugi!
- Repede! - Nu mai trageþi!
Cine-i în spatele copacilor?
Noi suntem!
Am spus sã nu mai trageþi!
Lasã-l!
Îl prinde Inman.
Se zice cã aduce noroc. O pasãre prinsã în casã.
Regret cã v-am fãcut sã aºteptaþi.
E gata în câteva clipe.
- Domnule Inman. - Domnule reverend.
- Cu ce te pot ajuta? - Am câteva partituri.
Au fost ale tatãlui meu. Mie nu-mi sunt de trebuinþã.
Mulþumim.
- Poþi sã intri. - Mai bine îmi vãd de drum.
Domnului Inman îi place mai mult pe afarã.
Poate ai vrea sã facem o plimbare.
Minunatã idee.
Mã duc sã-þi iau pãlãria.
Am cãrat-o pe fiicã-mea 850 km de la Charleston pânã aici din cauzã cã medicii
mi-au spus cã am probleme cu plãmânii ºi cã aerul curat ar putea sã-mi priascã.
- Dar adevãratul leac este priveliºtea. - Se spune cã meritã sã lupþi pentru ea.
Sã rãmânã neºtirbitã.
Nu intenþionez sã predic despre rãzboi în biserica mea, dle Inman.
Îmi închipui cã Dumnezeu s-a sãturat sã tot fie pomenit de ambele tabere.
Cred cã aºa este.
Mulþumesc.
Tatãl dumitale cânta la pian?
Da. A fost dascãl.
Mai trãieºte?
- Nu. - Dar mama?
Nu, domnule. A murit la naºterea mea.
- Secesiune. - Carolina de Nord s-a desprins din Uniune.
Avem rãzboi!
Avem rãzboiul nostru!
Inman! Pregãteºte-te de luptã, fiule!
Avem rãzboi!
Acum ai rãzboiul pe care-l doreai.
Ada.
E zi mare pentru Carolina de Nord.
Care eºti de partea lui Lincon, sau predici abolirea sclaviei...
fii cu ochii-n patru când dormi, cã pun laba pe tine!
Dumneata eºti glasul legii, aºa, deodatã, domnule Teague?
Întocmai, fiule.
Potera regiunii Haywood. De acum, eu sunt reprezentantul legii.
Mergeþi la luptã. Am eu grijã de mândrele voastre.
- Teague, tu de ce nu lupþi? - E prea în vârstã.
Ai fi mai în siguranþã dacã te-ai întoarce la Charleston.
Dar cine are sã te mai aºtepte?
De trei ori ura pentru Carolina! De trei ura pentru Sud!
Inman. E pentru Inman.
O iau eu. Este aici.
Cartea care te preocupa, soldat.
Aºteaptã!
Am gãsit cartea asta. S-o iei cu dumneata. William Bartman.
Mi s-a spus cã e bunã.
Se pare cã autorul a scris despre aceste meleaguri.
Mulþumesc.
ªi asta.
Nu zâmbeam.
Nu mã pricem. Nu ºtiu cum sã zâmbesc la fotograf.
- Ada. - Ce este?
Într-o lunã e înapoi!
Pup-o ºi pentru mine!
Sã mergem!
Am sã te aºtept.
Eºti fercheº, Butcher.
S-aduci niºte scalpuri de nordiºti, Swimmer!
Priviþi pe fereastrã. Iatã pentru ce îºi dau viaþa amãrâþii ãºtia.
Câþi ºi-ar sacrifica un picior pentru sclavul unui bogãtaº?
Majoritatea soldaþilor ãstora vor fi morþi pânã dimineaþã.
Unii se vor încãpãþâna sã reziste pânã în searã.
Alþii aºteaptã în grãdinã sã se elibereze un pat.
Orice vorbã bunã e bine-venitã.
E zãpuºalã. Îmi pare rãu.
Cum te mai simþi, bãiete?
Iartã-mã. Vrei apã?
Cold Mountain?
Cold Mountain.
Îþi faci griji cã n-ai primit nici o veste de la el?
De la domnul Inman?
Da.
Încerc sã numãr câte cuvinte am schimbat între noi.
Nu prea multe. Dar mã gândesc la el, tati.
Tot timpul.
Am pierdut-o pe mama ta la 22 de luni de la cãsãtorie.
Destul pentru o viaþã de om.
A fost ultima bucatã de ºuncã.
- A fost delicioasã. - Trebuie sã învãþ sã gãtesc.
Mã gândeam sã chem pe cineva voluntar de la bisericã...
Nu vreau sã vinã nimeni sã gãteascã în locul meu.
Regret cã nu te-am crescut ca pe o gospodinã, ci mai mult ca pe o domniºoarã.
Îmi pare rãu, Ada,
- cã te-am târât pânã aici. - Mie nu-þi pare rãu.
Te-aº fi urmat oriunde.
- Chiar ºi în Mongolia. - În Mongolia?
N-avem pentru cine munci aici. Nimic de cumpãrat, nici cu ce.
Nu ºtiu cum vom trece peste încã o iarnã.
Îmi cânþi ceva?
Ceva liniºtitor, cât timp îmi recitesc predica?
E umezealã aici, mai bine intrã în casã.
Nu, îmi place aici.
Tatã, sã strângi faþa de masã!
Intrã în casã, pânã nu te face ciuciulete.
Ai primit o scrisoare.
Din Carolina de Nord.
A venit de departe.
Nu-i prea recentã. A fost scrisã iarna trecutã.
Nu desluºesc expeditorul.
Dragã domnule Inman,
de când ai plecat, timpul s-a mãsurat în capitole amare.
Bietul tata s-a prãpãdit toamna trecutã.
Gospodãria ºi Black Cove par abandonate.
Fiecare cãmin de pe muntele acesta a fost atins de tragedie.
În fiecare zi trãim cu teama cã vom afla de o nouã moarte.
Cã cineva nu se va mai întoarce din acest cumplit rãzboi.
ªi nici o veste de la tine.
Eºti în viaþã?
Mã rog la Dumnezeu sã fie aºa.
Acest rãzboi e pierdut nu numai de cei aflaþi pe câmpul de luptã, dar ºi de cei rãmaºi acasã.
N-are sã se mai întoarcã. ªtii bine asta.
Ar trebui sã ºtii asta.
Uitã-te la mine!
Nu sunt un nimeni.
Mai aºtept. Dupã cum am fãgãduit.
Dar sunt singurã ºi la capãtul puterilor.
Mi-e ruºine sã cer la cei care nici ei n-au prea multe de dat.
Ada, sunt eu, Sally.
Ada?
- Uitã-te în ce hal a ajuns casa. - Stã pe verandã.
A eliberat sclavii, ºi acum, biata de ea, nu mai are pe nimeni ºi de nici unele.
ªi aºteaptã o himerã.
Pleacã.
Diavole!
Ultima fãrâmã de curaj este sã-mi pun nãdejdea în tine.
ªi sã sper cã am sã te revãd cândva.
Iar acum, te implor, cât mai limpede posibil,
dacã eºti prins în luptã, nu mai lupta,
dacã eºti în lungi marºuri, opreºte-te!
Întoarce-te la mine!
Tot ce îþi cer este sã te întorci la mine.
Întoarce-te la mine!
Este tot ce îþi cer.
Rãniþii sã nu se îndepãrteze de spital!
Dacã ne trimit înapoi pe front...
Luaþi alune de la bietul orb!
- Alune calde... - E o zi tristã.
Te simþi mai bine, soldat?
Aºa se pare.
Nu-i zor. Rãzboiul e pe sfârºite.
N-au nevoie de ajutorul tãu ca sã-l piardã.
Mai aveþi zece minute sã vã tundeþi ºi sã vã bãrbieriþi.
- Când þi-ai pierdut vederea? - Din naºtere. N-am vãzut nimic din lumea asta.
Nici un copac, nici o armã, nici o femeie. Dar i-am pipãit pe toþi trei.
- Cât ai da? - Ce?
- Sã poþi vedea zece minute. - Zece minute?
Nici o para chioarã.
- M-ar scoate din minþi. - Aº pãþi-o rãu dacã m-ar prinde.
Nu la asta mã refeream.
Ai spus zece minute.
Adicã, sã vezi zece minute, ºi apoi sã orbeºti din nou.
Atunci nu batem palma.
Eu aº da orice sã fiu altundeva pentru zece minute.
Da, altundeva sau cu altcineva.
Ai grijã.
Îi împuºcã pe cei care dezerteazã.
Din ordinul guvernatorului, Zebulon Vance... {Carolina de Nord, septembrie 1864.
...orice dezertor se face vinovat de trãdare...
Cold Mountaint. În aceeaºi zi
...ºi va fi hãituit ca un câine.
Cine adãposteºte un dezertor este acuzat ºi el de trãdare.
Gãrzile locale sunt mandatate sã percheziþioneze orice casã fãrã mandat sau consimþãmânt.
Cãpitanul Teague are nevoie de mai mulþi voluntari.
Orice bãrbat care întruneºte vârsta ºi este apt de luptã,
ni se poate alãtura cã sã apãrãm localitatea de ianchei ºi de trãdãtorii cauzei noastre.
- A sosit vreo scrisoare pentru mine? - Nimic. N-am mai primit corespondenþa.
Cu cât pierdem rãzboiul mai repede, cu atât mai bine.
Se spune cã nici un tânãr din zece nu se va mai întoarce în aceºti munþi.
Teague ºi puºlamalele lui sunt mai rãi ca iancheii.
Pot sã-þi spun ceva, te rog?
A fost al reverendului Monroe.
Nu ºtiu cui i-ar trebui un ceas.
Cine ar suporta vã vadã cum se scurge timpul.
Pot sã-þi dau bucata asta de carne de porc.
Pãstreazã ceasul.
Mulþumesc.
Am vorbit cu câteva femei sã vinã sã aibã grijã de casa ta...
Nu este nevoie, mã descurc singurã.
Îþi mulþumesc foarte mult pentru carne.
Desigur, am s-o plãtesc.
E totul în regulã?
Ada.
Te-ai subþiat ca un þâr, fetiþo.
- Intrã puþin la mine. - Nu pot...
- Eºti atât de bunã. - Hai sã-þi dau o tocãniþã.
Am fi bucuroºi sã ne þii companie.
Esco s-a aºezat deja la masã.
Aº vrea sã mã odihnesc.
Sã stau pe prispã cu Sal ºi sã-mi privesc bãieþii cum muncesc cu râvnã la câmp.
O sã fie bine când se vor întoarce bãieþii.
Ce fac ai tãi din Charleston?
N-am pe nimeni acolo. Nici bani.
Tata a avut câteva investiþii.
Bineînþeles, acum nu mai au valoare.
În rãzboi, nimic nu mai are valoare.
N-am unde sã mã duc.
ªi nici nu vreau sã plec.
Îl aºtepþi pe flãcãul ãla.
- Sã se uite în fântãnã. - Esco!
Aºa sã facã.
Dacã te uiþi în fântânã cu o oglindã ai sã-þi vezi viitorul.
Tu ai fãcut-o. Sã facã ºi ea.
Ce fel de oglindã?
- Þine-o bine, Esco. - O þin.
Te þinem bine.
Vezi ceva?
Nu ºtiu...
De multe ori am încercat sã vãd dacã mi se întorc copiii acasã, dar n-am vãzut nimic.
Ada, te simþi bine?
Ce s-a întâmplat?
Ce ai vãzut?
Ieri te-am vãzut cum te întorceai la mine.
Sau aºa mi s-a pãrut.
M-am trezit stând aplecatã deasupra fântânei lui Sally Swanger
ca o lunaticã, scrutându-i tainele.
Pe tine te-am vãzut oare întorcându-te la mine, sau nãluca ta?
Dupã atâta vreme, ºtiu cã trebuie sã învãþ sã supravieþuiesc singurã,
ºi sã mã împac cu gândul cã n-ai sã te mai întorci.
Cu gândul ãsta nu pot sã mã împac. Deloc.
Trebuie mulsã vaca.
Scrisoarea nu-i urgentã. Vorbeam de vaci.
Nu te cunosc.
Bãtrâna Swanger mi-a spus cã ai avea nevoie de ajutor.
ªi am venit.
Am nevoie de ajutor, dar... Destul de mult.
Îmi trebuie un bãrbat. Munca e grea. Aratul... Cred cã e o neînþelegere la mijloc.
- Ce faci cu grebla? - Grebla?
Nu-i pentru grãdinãrit, se vede.
Unu: ai cal? Pot sã ar toatã ziua. Muncesc bine.
Doi: nu-i bãrbat mai priceput ca mine.
Asta ºi pentru cã nu-i urmã de bãrbat pe-aici.
Îþi cunosc situaþia.
- Situaþia? - Eºti fudulã de urechi?
Mã îngâni mereu.
Nu vreau bani. Nu mã întereseazã. Nu vreau decât sã mã aºezi la aceeaºi masã.
Nu sunt servitoare.
- Nu eºti servitoare. - Oamenii ar trebui sã-ºi verse singuri þucalul.
Nici nu vreau sã te uiþi la mine cum mã spetesc.
- În regulã. - Asta sã fie da sau nu?
Cocoºul ãla e diacul gol. Dacã mã apropii, mã atacã cu ciocul. E Scaraoschi în persoanã.
Nu-mi plac cocoºii.
Mie, nu...
Mã numesc Ruby Thewes. Pe tine ºtiu cum te cheamã.
Hai sã-l punem în ciaun.
Eºti îngerul meu. Fluturaºul meu.
Vino sã-þi iei zborul!
Dragostea mea.
Dumnul mã va ierta pentru asta.
Îmi pare tare rãu.
Te trimit într-un loc mai bun.
Ai sã zbori.
Nu fã asta.
Nu trage.
- Sunt omul Domnului. - Am mai omorât câþiva.
Sunt preot.
Ce treabã are Dumnezeu cu aruncatul unei femei în râpã?
E o sclavã. Nu se vede?
Neagrã ca smoala.
- E moartã? - Nu, am drogat-o. Parcã-i un fluture.
Mi-e milã de ea, dar trebuie s-o omor, poartã în pântece plodul meu.
Hai. Îndeparteazã-te!
Te implor.
Mai bine mã împuºti decât sã mã întorc aici.
Fã bine ºi pune-o în pat, sã doarmã.
Dacã fãc asta, mã linºeazã,
Preotul lor sã aibã un bastard... E o congregaþie riguroasã. Oameni bisericoºi.
Vroiai s-o omori doar pentru cã era sclavã?
E o uºã care dã în spate. Ai milã!
Mulþumesc.
Era sã fac o greºealã enormã.
Mai bine mã întorc la nevastã.
Se trezeºte la cel mai mic zgomot.
Unde ai hârtie ºi creion?
Hei, Ada? Te-ai trezit?
Da, ce-i?
- Nu s-a crãpat de ziuã. - Spunele-o ºi vacilor! E târziu.
- N-ai de gând sã vii? - Trebuie sã mãnânc ceva.
Atunci, trebuia sã te scoli mai devreme. Ce-i aia?
Un roman.
Dacã vrei o carte, apucã-te sã scrii una.
Avem povestea noastrã.
Îi zice: "Ferma Black Cove - O catastrofã".
Îþi zic ºi pe litere. Am învãþat tot ca tine, la ºcoalã.
A fost printe primele cuvinte pe care mi le-au predat.
Ruby Thewes, eºti o c-a-t-a-s-t-r-o-f-ã.
Trei ani am urmat la ºcoalã pânã când tata, Dumnezeu sã-l ierte,
a trecut în lumea celor drepþi.
A trãit ca sã se odihneascã, cãci s-a nãscut obosit.
A hotârât cã m-ai bine m-ar pune la treabã
decât sã stau cu tãbliþa în fatã.
Numãrul unu: facem o serã pentru iarnã.
Sãdim ceapã, varzã,
sfeclã.
Doi: punem ºindrilã pe acoperiºul hambarului. Avem baros ºi olandezã?
Baros?
Baros. B-a-r-o-s.
Trei: curãþãm ºi arãm ogorul.
Nu a pãþit nimic. Ne descurcãm noi.
15. Ba nu, 16. Sã facem o sperietoare.
Sã þinem la distanþã ciorile astea.
Sunt prea multe ciori pe pãmântul meu. Închide poarta!
Plãtesc un dolar pentru un ou.
Nu vreau sã ne luãm la harþã.
Sunt în apropiere de Cape Fear River?
Potera! Înapoi!
Au intrau în lan.
Cãutaþi aici! Cãutaþi pe câmp!
Te pot scoate eu de aici.
Vreau sã te avertizez cã potera e pe urmele tale.
Sunt pe drum, cautã dezertori.
Nu te-aº sfãtui s-o iei într-acolo.
Jumãtate din oraº mã aºteaptã sã le dau de ºtire.
- Mulþumitã þie. - Te-aº împuºca cu prima ocazie.
ªtiu pe unde poþi sã traversezi cu bacul.
Sau te laºi omorât de îndãrãtnicie.
- Dacã e o capcanã... - Stai liniºtit, sunt creºtin.
- Ai bani? - Cinci dolari.
Pentru cinci dolari nu iau pe nici unul dintre voi.
Aºa scrie: cinci dolari bacul.
Nimeni nu trece apa asta dacã nu fuge de undeva.
Vrei sã-þi aºtepþi prietenii?
- Îþi dau 30 de dolari. - În regulã, sã-i dãm drumul!
Ce mai conteazã.
M-au tuns.
A fost tare ciudat.
Îmi plãcea pãrul meu. Avea bucle.
Dar aºa mi-a trebuit.
Sunt reverendul Veasey. Te-am vãzut pe la bisericã?
Nu. Nu merg la bisericã.
În zilele nostre, diavolul miºunã peste tot.
Pentru încã 30 de dolari puteþi sã vã odihniþi cu mine în colibã.
Mai avem treizeci de dolari?
- Jos! - Am nimerit unul.
- Se mai poate traversa pe undeva? - Cu luntrea sau bacul. Miºunã de aligatori.
Ce lemn e ãsta ãsta?
- Nu ºtiu. - Înãuntru.
- Nu ºtiu. - Pin.
- Salcâm? - Pin.
- Încotro e nordul? - Nordul?
Zi-mi numele a trei plante care cresc pe proprietatea asta.
Nu ºtiu. E bine?
Pot sã-þi vorbesc despre fermã în latinã.
ªtiu sã citesc în francezã.
ªtiu cum se strânge un corset!
Cunosc principalele fluvii ale Europei, dar nu mã întreba de vreun râu de pe aici!
ªtiu sã brodez, dar nu ºtiu sã cârpesc.
ªtiu sã aranjez florile, dar nu sã le cultiv.
Dacã un lucru are o funcþiune, dacã trenuie sã-l utilizez,
atunci pare nepotrivit.
De ce?
Ruby, nu trebuie sã întrebi "de ce" când e vorba de mine.
Pentru prima datã în viaþa am fãcut ºi eu ceva: gardul ãsta.
Sã înþeleg cã cã nu þi-ai desfacut picioarele dinaintea acelui Inman?
Vino!
Bun pian.
Dacã avem grijã, vom ieºi cu bine din iarnã.
L-am convisns pe moº Roy sã-mi dea zece oi în loc de ºase,
cã sunt prea mititele.
Lui tata i-a plãcut mereu sã aibã oi la fermã.
Odatã, mi-am tuns pãrul pentru bani.
Tata a luat doi dolari pe el. A fãcut o perucã pentru un bogãtaº din Raleigh.
Vroiam sã spun cã-mi pare rãu cã ai rãmas fãrã pian.
- Ruby, a fost ideea mea. - Lui Stobrod îi place sã se dea muzicant.
Tata ºtia sã zicã 16 cântece din scripcã.
L-au împuºcat la Petersburg.
Pentru el, eu sau o caprã eram totuna. Sau ca orice dobitoc priponit de-o ulucã.
Odatã, m-a pãrãsit în creierii munþilor. Aveam opt ani ºi a dispãrut douã sãptãmâni jumate.
Te-a pãrãsit?
N-am pãþit nimic.
Ãsta era tata. Ar fi bãtut 40 de mile pentru un lichior,
dar nici un pas, ca sã-þi fie pe plac.
M-am constipat rãu.
Ieºeam afarã la fel de regulat ca rugãciunea de dimineaþã.
Vorbesc serios, îmi puteam potrivi ceasul dupã stomac.
Dacã mi-ar deschide burta, ar gãsi o grãmadã de porcãrii.
Potera.
- Ia te uitã! - Vorbeºte mai încet!
Ia te uitã!
- E un fierãstrãu bun. - Dar nu-i al tãu.
Eºti un bun creºtin.
Nu cunoºti cele zece porunci?
Sã ºtii cã Dumnezeu e foarte maleabil în ceea ce priveºte proprietatea.
Am face multe cu fierãstrãu ca ãsta.
Am tãia un copac. Poþi sã ºi cânþi la el.
Ai putea sã-mi fii recunoscãtor pentru el.
O sã-þi fiu recunoscãtor când o sã te pãrãsesc, sau o sã gãsesc ceva de mâncare.
Ai sã vezi. O sã-mi mulþumeºti.
Ziua bunã.
Mi s-a rãtãcit vaca ºi a murit aici.
Ne-a spurcat apa. Aºa am dat de ea.
Mulþumesc. Eºti un bun creºtin.
- Animalul ãsta pute îngrozitor. - Cred cã a murit de ceva vreme.
Va fi greu.
Dacã-mi daþi o mânã de ajutor, nevastã-mea vã va gãti o masã pe cinste.
Am o idee.
O rezolvãm cu fierãstrãul.
Ne trebuie doi inºi, unul la câte un capãt...
Dã la mine fierãstrãul.
- O tãiem în bucãþi. - Întocmai.
Începem de la gât.
E neplãcut.
Am ajuns acasã. Sper sã puteþi îngurgita multe muieri.
Doamne, Dumnezeule! Aleluia!
Israeliþi!
- Ce-a pãþit. - Îl taie cufureala. Era balonat.
Oastea lui Israel a început sã pãrãseascã Egiptul.
Dumnezeule!
Bãieþii au venit la masã!
Când m-am însurat, femeia ºi-a adus ºi cele trei surori.
Mae, Dolly, Shyla, iar mândra aia, în albastru, e nevastã-mea, Lila.
Niºte exemplare grozave.
Mi se face rãu.
Bãutura noastrã e tare, te ia de cap.
I se face rãu.
I se împãienjeneºte privirea.
Eu plec, petreceþi ºi pentru mine.
Chiar aºa? Mergi sãnãtos.
Plec sã verific niºte capcane. Mâine, pânã în searã mã întorc. Vã mai gãsesc?
- E rugãciunea mea preferatã. - Îmi vãd de drum.
ªi eu trebuie sã plec.
Am cale lungã de bãtut pânã la Blue Ridge.
Blue Ridge? Ce atâta grabã?
Dar mai întâi, m-aº întinde puþin.
- Casa asta se clatinã rãu. - Da, s-a cam lãsat.
Las-o moartã! Tu ce zici, reverendule?
Aº face o baie de aburi.
- Sunt gata sã-mi curãþ murdãria. - Made, dã-i o mânã de ajutor.
Copiii, la culcare!
Ceilalþi, la treabã!
- Hai, la culcare. - Toatã lumea la culcare.
Lila, tu rãmâi cu copiii.
Dã-te de pe scarã!
Pe curând.
E al meu. Tu du-te ºi freacã-te cu popa!
Vreau sã mi-o tragã, pânã grohãi.
E frumos, nu-i aºa?
Nici nu ºtie ce sã-i facã unui bãrbat.
ªtiu.
Ce zici de asta?
Îþi place?
- Trebuie sã plec. - Poþi sã încaleci.
Poþi sã încaleci pânã în China.
Eºti ruºinos?
Vrei sã te ajut?
Ia sã vedem ce gãsim...
Nu. Uite ce-ai fãcut...
Târfã!
Potera!
Acoperã-te! Þi-am zis, sã nu te atingi de bani!
Am o predicã deosebitã sã-þi þin!
- Ridicã-te. - Bunã seara, Hank.
- Bunã seara, Hank. Stai la rând. - Þi-am zis sã te ridici!
În rând! Idioþii, cad mereu în cursã.
Iudelor, Dumnezeu vã va judeca.
- Mulþumesc. - Dumnezeu vã va judeca.
- Miºcaþi-vã! - Aveþi sufletele otrãvite.
Domnule?
- Suflete otrãvite. - Gura!
Bãieþi, a fost o plãcere sã facem afaceri împreunã.
Nu te osteni. Avem drum lung de strãbãtut.
Ada Monroe ºi Ruby Thewes, uitaþi-vã la voi!
Ce sã vedem?
Arãtaþi ca douã sperietori de ciori dupã furtunã.
Ne-ar trebui o sperietoare. Ne-au distrus jumãtate din grãdinã.
Pentru cât ai fost de bunã, þi-am adus niºte cafea.
Cafea veritabilã, nu surogat. Am gãsit un sac pitit în cãmarã.
Vã mulþumesc.
Ruby, îþi suntem amândoi recunoscãtori, ºi Esco ºi eu.
- Ea a fãcut-o. - Eu am fãcut-o.
Doamne, Dumnezeule!
Mai sunt în viaþã.
Lui Esco îi va pãrea rãu cã nu v-a prins ºi el.
- Nu þi s-a pãrut ciudat? - Ce?
Cã ne-a þinut la uºã.
Nu ºtiu ce sã zic.
Unu: O ºtiu pe femeia asta de o viaþã. Mereu m-a poftit înãuntru.
ªi un lup îl bãga în casã, dacã-i bãtea la uºã.
Poate avea treabã.
Doi: bãtrânul Swanger era în casã. I-am simþit mirosul de pipã.
Trei: Uitã-te cum aratã ferma!
Ce-i cu ferma?
Am fost ºi sãptãmâna trecutã. Crezi cã toatã treaba au fãcut-o un moºneag ºi câinele lui?
Iancheii! Cavaleria federalã!
- Unde? - Peste deal.
- Ascunde putorile astea. - Haideþi!
Sã ascundem caii! Dacã ne dibuiesc, suntem pierduþi.
Dacã vã miºcaþi... Dacã faceþi vreun zgomot...
Eu evadez. Nu vreau s-o mai încasez pentru o cauzã în care nu cred.
Haide.
Haideþi, nu pot trage în noi.
Haideþi!
La baionetã.
Haideþi!
Luaþi-le armele ºi bocancii! Plecãm.
Sã mergem!
Cu sperietoarea aia nu sperii nici un iancheu.
Sau încerci sã-þi faci din ea un bãrbat?
Nu.
Am mai fost pe aici, acum câteva zile.
- Te-am cãutat. - ªtiu.
Te-am vãzut.
ªi nu-mi place ce faci!
Unde þi-e servitoarea? Ruby.
- Þi-a vândut argintãria lui tãticu? - Înceteazã!
Þi-a bãgat mâna în pungã!
Ferma asta e a mea!
Mã auzi, femeie? N-o sã-þi ajungã o singurã sperietoare de ciori.
Sal.
Ziua bunã.
N- aveþi voie sã intraþi.
N- am mai vãzut pânã acum pe cineva care sã are cu puºca la el.
Aºa-i la rãzboi. Pleacã din bãtãtura mea!
Þi s-au întors bãieþii?
Nu i-am mai vãzut de patru ani. Se luptã cu alþi bãieþi nu cu un moºi ºi babe.
Nu te superi dacã aruncãm ºi noi un ochi.
Credem cã sunt aici ºi cã-i ascunzi pe-aici pe undeva.
Ce vrei sã-þi dau? Pui, miei?
Desigur. Necazul e cã n-ai decât un foc. Noi suntem cinci. Nu-i luptã dreaptã.
Rege al regilor!
Hei!
Ce-a fost asta?
Ascunzi trãdãtori.
Îþi pot confisca toatã ferma. Vesela, oile, fiecare gãinaþ.
Pot sã-þi confisc ºi muierea, aºa cã nu-mi vinde gogoºi.
Hai, bãieþi, ieºiþi!
Vã strigã mama.
- Mamã! - Nu!
Mamã!
Sac de rahat.
Dacã ºtiam cã eºti aºa de greu, te lãsam prins în fiarele alea.
Sally!
Nu!
Sally? Ada!
Nu.
Dragã, ce-a zis? S- o lãsãm în pace.
Hai!
Þine-o de gât.
Sally?
Þine-o de dupã gât.
Nu poate sã mai dureze mult.
Dumnezeu nu va îngãdui una ca asta.
E prea mult.
- Cât am dormit? - Douã zile. Trei zile. Nu de-ajuns.
- Nu pot sã rãmân. - Stai jos, pânã nu cazi din picioare.
Sunt dezertor. Dacã mã gãsesc aici, n-o sã-þi fie prea bine.
ªi ce-or sã-mi facã? Or sã-mi ia tinereþea?
Am învãþat cã se poate trãi de pe urma unei capre.
Îþi þine de urât, îþi dã lapte, brânzã. ªi carne bunã.
Aºa drãguþa mea.
Deci, ai fost la rãzboi?
Sã ucid oameni. Zile de-a rândul, pe urmele duºmanului.
ªi I-am ucis.
El n-a reuºit.
Habar n-am de ce.
Au încercat. Uitã-te la tine.
Aºa-i.
Cred cã existã un plan, o schiþã pentru fiecare dintre noi.
la pilda naturii. Pasãrea zboarã, ciuguleºte o sãmânºã, fãce un gãinaþ ºi rãsare o platã.
Pasãrea, gãinaþul ºi sãmânþa îºi au menirea lor.
ªi tu ai menirea ta.
Ai fãcut treabã bunã, fetiþo.
Ai fost o frumuseþe.
Credeam cã înnebunesc de foame.
Bea asta. Alinã durerea ºi te ajutã sã adormi.
Te aºteaptã? Femeia pe nume Ada Monroe?
Mã aºtepta.
Nu ºtiu.
Abia dacã mã cunoaºte.
Întinde-te!
Parcã sunt un bãietan, care iarna intrã în pãdure,
ºi primãvara iese, când fluierã cineva la el.
Un prost, ca toþi ceilalþi, trimis la oaste cu un drapel ºi o minciunã.
Asta e bine. Mai spune.
Mi-a dãruit o carte. Ada Monroe.
Al unuia pe nume Bartram.
Despre cãlãtoriile lui.
Am citit despre nume aflate lângã casã.
Foarte aproape.
Sorell Cove, Pârâul Popii.
Erau pãmânturile neamurilor de dinaintea noastrã.
Aparþineau cherokezilor.
De ce i-au zis Cold Mountain?
Cum poate un nume... chiar ºi unul fictiv...
sã-þi frângã inima?
Din pricina ei,
Cãtre ea mã îndrept.
Abia dacã o cunosc!
Dar nu izbutesc sã ajung la ea.
Dupã atâta drum, strãbãtut cu greu de la rãsãrit la apus,
Aº vrea sã închid ochii.
...îmi târasc picioarele prin lumea Domnului: oceane, mlaºtini ºi munþi.
Sã mã descopãr. O urmã pe zãpada care doare.
Odatã, am zãrit prin pâcla albãstrie o lume de munþi peste crestele munþilor.
Ada!
- E cineva acolo! - Cine?
Lângã pãtul. S-a prins în cursã. Strigã dupã ajutor.
- Ajutor! - Aici.
Ajutor! La naiba!
- Ascultã! E o armã îndreptatã spre tine. - Scoteþi-mã de aici!
- Eºti înarmat? - Nu, doamnã. Aproape cã mi-am rupt piciorul.
Incredibil!
- Stobrod Thewes! - Ruby?
E taicã-miu.
- Pot sã mãnânc, cât mã oblojeºte. - N-o sã mãnânci nimic de aici.
În primul rând, ãºtia îi urãsc pe cei care adãpostesc dezertori.
Doi: chiar dacã m-ar plãti, tot afarã ai sã mãnânci.
- Þi-e teamã. - Cum mi-e?
- Þi-e inima frântã. Þi-am fãcut mult rãu. - Vedeai tu cum e, dacã nu te scoteam din capcanã.
- A fost ideea mea. - A fost ideea ei.
Þi-am fãcut mult rãu.
Dumnezeule.
Am compus 50 melodii, cu tine în gând?
- Ruby, ici, Ruby, colea, Ruby, ochi scânteietori... - Sã spunem lucrurilor pe nume!
M- ai bãtut, m-ai pãrãsit, iar m-ai bãtut. Nu aduce cu "Ruby, ochi scânteietori".
M- am schimbat. Lumea se schimbã. Rãzboiul îi schimbã groaznic pe oameni.
- Ruby are dreptate. N-am fost prea bun... - Ai fost un nenorocit!
Nu neg cã aºa am fost.
- Carã-te! - Muzica m-a schimbat.
Sunt plin de muzicã, Ruby.
Aº vrea sã-mi aduc scripca. Acum am una nouã.
E o scripcã frumoasã. ªtiu atâtea melodii. Nu credeam c-o sã ºtiu atâtea.
Poþi sã te cari.
Domnul sã vã bunecuvânteze.
Aºa sã fie.
N- ai o manta mai ca lumea?
E în regulã, iubito. Dacã vrei, nu mã mai întorc niciodatã.
- Nu vreau sã creez probleme stãpânei tale. - Nu sunt stãpâna ei.
Scuzaþi-mã.
Aici, nimeni nu-i stãpân.
ªtiþi cine vrea o manta? Partenerul meu, grãsanul Pangle.
Ne-am aciuat într-o grotã cu un cântãreþ din Georgia,
iar lui Pangle îi e frig ºi nu i se potriveºte nici o manta.
Te iubesc, Ruby.
În caz cã va cãdea cerul pe noi,
sã ºtii cã-ai fost mereu o fatã bunã.
Spune atâtea murdãrii cã ar îngrãºa cu ele tot pãmântul.
Niºte leacuri ºi niºte carne de caprã.
- Þi-e scârbã de amândouã. - Vreau sã-þi mulþumesc.
A fost doar de decor.
Ruby, ochi strãlucitori.
Cãraþi-vã de unde aþi venit.
- Mulþumim pentru manta. - Mulþumim pentru mâncare.
- Ruby, ochi strãlucitori. - Îmi place mantaua.
lubirea mea pentru Linton seamãnã cu frunziºul codrului.
Timpul o va schimba, aºa cum iarna schimbã pomii.
lubirea mea pentru Heathcliff însã e asemenea stâncilor eterne de sub pãmânt;
nu prilej de închinare,
ci necesitate.
- ÎI port mereu în gând. - N-o sã se mãrite cu Linton, nu-i aºa?
Nu poate spune asemenea vorbe despre Heathcliff ºi sã se mãrite cu Linton.
O sã afli acum.
Mâine.
Nu vreau sã aºtept pânã mâine.
...nu prilej de închinare,
ci necesitate.
Îmi place chestia asta.
Sunt soldat confederat în permisie.
Vã rog pentru adãpost ºi hranã.
Am o puºcã!
Foarte bine.
Niºte fasole cu mãmãligã. E tot ce am.
- Vã mulþumesc. - Cum vezi, sunt singurã cu copilul.
Nu vreau sã ne faci vreun rãu.
Nu.
Nu-I vreau. Din partea mea, sã dispãrea toate armele din lume!
Toate sãbiile, toate puºtile.
Ai fierbinþealã mare, puiule.
Copilul e bolnav?
Mi-a murit bãrbatul. Rãnit la Gettysburg. Nu þi-a vãzut niciodatã fiul.
Îmi pare rãu.
Dacã ai sã baþi la uºile oamenilor, ai sã vezi cã numai aºa ceva a adus rãzboiul.
Bãrbaþi morþi ºi femei singure.
- Mâncarea nu-i prea bunã, dar e caldã. - Pentru cine s-a hrãnit cu rãdãcini...
Trebuie sã alãptez copilul.
Papi ceva, puiule?
Nu vrea sã sugã.
Eu sunt Inman.
Aºa mã cheamã.
Eu sunt Sara.
- Pe copil îI cheamã Ethan. - Încântat sã vã cunosc.
Eºti de aceeaºi staturã cu el.
Þi se potrivesc.
Mulþumesc.
Îþi vin?
Bocancii mã încap.
Atunci, noapte bunã!
Noapte bunã!
- Nu vorbeºte? - Þi-am mai zis, nu poate.
- E slabã de înger? - Nu!
Nu-I lua în seamã.
Nu vrei sã intri înãuntru?
Vrei sã fãci ceva pentru mine?
Sã te culci lângã mine. ªi sã nu mai pleci.
- Am sã plec, Sara. - Nu.
Nu vreau s-o fac.
Adevãrul e cã
iubesc pe cineva.
lubesc pe cineva foarte mult.
Încearcã sã adormi.
- Crãciun fericit, Pangle! - Noapte bunã.
- Crãciun fericit, Georgia! Mã bucur cã ne-am cunoscut.
- Crãciun fericit, drã Ada! - Crãciun fericit!
- Crãciun fericit, draga mea! - Nu dormiþi aici!
- N-o sã dormim. - E periculos.
- Sã nu dormiþi aici! - E mai bine aºa.
- Ar putea rãmâne pentru o noapte. - Dacã rãmân o noapte, rãmân ºi douã.
N- o sã pãþesc nimic, mantaua asta e cãIduroasã.
Ce ziceþi de duminica viitoare? E Anul Nou.
- Poate. - Sã fie un an mai bun ca 1864.
- Rãzboiul se va termina într-o lunã. - Aºa zicea ºi luna trecutã.
Oricum, se va încheia în câteva luni.
Noapte bunã, drã Sally. Crãciun fericit!
- Noapte bunã, drã Ruby. - Noapte bunã.
- Noapte bunã, doamnã. - Sally, rãmâi cu noi în noaptea asta!
- Aºa e Ruby a mea. - E o fatã originalã.
- Ce nume mai e ºi Georgia? - Locul unde s-a nãscut. Nu-I cheamã aºa.
ªtiu doar cã e cel mai pocit nume pe care I-am auzit.
Ce conteazã ce nume poartã?
Cum se numeºte constelaþia de colo?
Aia.
Aia? Este Orion. Cealaltã e Gemenii ºi acolo, câinele cel mare al lui Orion, Canis Major.
O auzi, Sal? O adevãratã munteancã.
Nu, mereu am ºtiut numele stelelor. N- am avut dificultãþi.
Te iubesc, draga mea. În caz cã va cãdea cerul pe noi.
ªi pe tine te iubesc, Sally.
Zãu cã da.
Scoalã-te!
Scoalã-te ºi pleacã repede! Vin iancheii.
Dacã te gãsesc aici, o s-o încurcãm cu toþii.
- Aº putea sã-i înfrunt. - Nu. Am copilul. Te rog, plecã.
Suntem Armata Unionistã. Cãutãm de-ale gurii. Haide, ne e foame!
- N-avem mâncare. - O sã vedem noi.
- E un prunc înãuntru. Luaþi-I! - E bolnav. Nu-i faceþi rãu.
Nu am nimic.
Bine, luaþi gãinile. Atât mi-a mai rãmas.
A zis cã n-are decât gãini.
Minþi, târfã sudistã!
Ne este foame.
Avem toatã ziua la dispoziþie.
N- ai cum sã treci iarna doar cu gãinile alea.
- Vã rog, înveliþi bãiatul! - Spune unde þii mâncarea sau îI omorâm.
Copilul e bolnav. Vã rog, înveliþi-I!
Vã implor! Fie-vã milã!
- Am un porc. E în spatele casei. - Verificaþi!
Vã rog.
Domnule, vã rog. E doar un copilaº.
Tremurã de frig.
Înveliþi-I! Ce se întâmplã cu voi?
Nu mai am nimic, jur.
- Nu-i nevoie. - Da. Lãsaþi-mã înãuntru. Fac ce vreþi.
Duceþi copilul în casã. Haideþi înãuntru. Vã rog.
Vã rog. Dacã-mi luaþi porcul, sunt ca ºi moartã.
Mi-aþi luat porcul, sunt ca ºi moartã.
- Cred cã trebuie sã-i dea sã sugã. - Þie ce-þi pasã?
Aºa e mai bine.
Mai lasã-ne-o ºi nouã.
Pleacã de lângã copil!
Vin-o spre mine!
Nu trage!
Nu voiam decât ceva de mâncare.
Scoate-þi cismele!
Scoate-þi pantalonii ºi cãmaºa...
Te rog, nu mã împuºca!
Ne era foame. N- am mai mâncat de zile întregi.
Mai repede!
Ne era foame. N- am mai mâncat de zile întregi.
Mai repede!
Mulþumesc.
Acum, carã-te!
- Am sã plec. Mulþumesc. - Sã nu te opreºti.
- Ador ninsoarea. - Eu o urãsc. Urãsc sã fie frig.
Haide.
Ce atâta zor?
Dacã Ruby aflã cã vom înnopta aici, dãm de dracul.
Dragostea mea, unde eºti?
Îþi scriu fãrã speranþa cã aceste rânduri vor ajunge la tine.
Ca ºi în alte rânduri.
Ne trebuie asta?
Orice ne-ar putea fi de trebuinþã.
E bocnã. De când o fi aºa?
- Þi-e foame? - Da.
Atunci, nu-i de mult.
Bunã seara. Nu vrem sã vã deranjãm.
Vã supãraþi dacã mã încãIzesc ºi eu la focul vostru?
Mã numesc Teague. Vã cunosc?
- Stobrod Thewes. - Soþia dumitale?
- E bãrbat. - E nevasta dumitale?
Suntem muzicanþi. El cântã la banjo, eu la scripcã.
lubiþelul tãu e cam rotofei.
E romantic sã stai în aer liber, lângã foc, nu-i aºa?
Un tablou romantic.
N- ai vrea sã ne cânþi ceva?
Cum sã nu.
Hai, scoalã!
Bunã seara, domniºoarã.
Unde-i Georgia?
Unde este Georgia?
- Vrea sã le cântãm ceva. - Cu plãcere.
Am auzit cã s-ar ascunde pe aici, printr-o peºterã, niºte dezertori.
- Nu ºtiu nimic. - ªtii de ce peºterã vorbesc?
- Nu, domnule. - Ba da, ºtii, Stobs.
Ba nu. E una lângã Strunga Ursului. Am cântat acolo. Nu ºtiu de dezertori acolo.
Nu e lângã Strunga Ursului. Mereu încurcã drumurile.
Noi am trãit acolo. Pânã sã fãc rost de mantaua asta, era sã deger acolo.
Ruby mi-a fãcut-o.
Îmi place. Partea asta aparþine unui reverend, cealaltã, unui cal.
Cum zicea? Cã pot ba sã mã rog, ba sã nechez.
Nu ºtie ce vorbeºte. Are mintea scurtã.
E o manta bunã.
Într-un mãr mãlãieþ.
Mi-aþi sfâºiat inima.
Nu putem sta aici toatã noaptea.
Treceþi acolo!
Ruby n-are hãbar de rãzboi.
N- aveþi de ce sã vã faceþi griji cu ea.
La fel ºi cu Ada.
Pricepeþi ce zic?
Trecei ºi tu acolo!
Nu câºtigãm nimic?
- Nu zâmbi! - Ce zici?
- Nu mai zâmbi! - Aºa zâmbeºte el. Nu face nimic rãu.
- Mereu i-am zic cã nu-i nimic de râs pe lumea asta.
Acoperã-þi faþa!
Acoperã-þi faþa cu pãlãria!
- Ruby. - Ce e?
- Ruby. - Ce s-a întâmplat?
Teague ºi potera lui.
Ce e?
L- au împuºcat pe tatãI tãu. Pe el ºi pe Pangle.
I- am spus lui Georgia cã poate sã rãmânã aici. Sã doarmã în hambar.
Mai bine decât sã plece la drum prin nãmeþi.
Poate sã mulgã vaca. Nu-mi fac griji.
Sunt cinci ceasui de mers de aici. A desenat o hartã.
Sunt gata.
ªtii cã idioþii ºi-au petrecut noaptea la moarã?
Stobrod Thewes nu-i bun de nimic.
A lãsat urme pe zãpadã, ca sã-i ia potera urma.
- Împuºca-m-ar! - Ruby.
Ruby.
Îmi pare rãu.
A fost un om mizerabil.
Rãzboiul ãsta e o porcãrie, dar I-au cãutat cu lumânarea.
La început, se roagã sã plouã, apoi zic: "s-o ia dracu' de ploaie!"
Ca sã pot sã plâng dupã tata,
o sã fur un crocodil.
La dracu'!
Aici este.
Dumnezeule.
Doamne.
El nu-i aici.
L- o fi luat Teague cu el.
Aºa au fãcut ºi cu bãieþii lui Swanger, nu-i aºa?
I- au spânzurat sã fie învãþãtura de minte.
I- au luat mantaua.
De ce i-au luat mantaua?
Tatã!
Tatã?
Încã mai respirã!
Respirã.
Sã nu mori, pricepi?
Trebuie sã-I ducem acasã.
N- ar rezista. A pierdut mult sânge.
- Gata, îI simt... - L-ai scos?
E un sat pe-aproape. A fost al cherokezilor.
Gãsim adãpost, apã
Mã duceam acolo, când mã lua la tata bãtaie.
Dumnezeule!
Merg sã cautã ceva de mâncare.
la puºca.
Drãcia dracului!
Întoarce-te!
Fã cale întoarsã!
Întoarce-te!
Ada?
Ada Monroe?
Întoarce-te, cã trag!
Inman?
Inman.
Mai bine ai veni cu mine.
Ruby.
El este Inman.
Felicitãri. Te mai trimit la vânãtoare.
Parcã a ieºit din graopã.
- Poate trebuia. - Ai fost cumva rãnit?
Nu de curând.
- A adormit. - Te mirã?
E frânt.
L- am vãzut.
În fântânã lui Swanger. Un bãrbat în negru venind prin zãpadã.
- Ei bine, a venit. - Nu-i chiar la fel cum am vãzut.
În fântânã, sã fãcea cã are sã se prãbuºeascã.
- Poate nu mai þii bine minte. - Îmi amintesc perfect.
Veneau spre mine niºte ciori negre.
Ruby, acum, nu a mai cãzut.
În schimb, I-am vãzut întorcându-se la mine.
Am planuri mãreþe pentru fermã.
ªtiu.
ªtiu cã ai.
Mi-a venit o idee minunatã cum s-arate Black Cove.
Nu ºtiu ce sã zic, Ruby. Parcã mi-a îngheþat inima.
ªi nu ºtiu dacã se va mai topi.
Ai terminat cu cuþitul meu?
Trebuie sã gãtim pasãrea.
Sunt pe sfârºite.
Ai fãcut o treabã groaznicã.
Dã-I la mine!
N- am de gând sã te tai.
Oricum, nu s-ar vedea diferenþa.
Mai simþi ceva pentru ea?
Nu întoarce capul.
Da.
lartã-mã! N- am vrut sã fac zomot.
Ai primit scrisorile mele?
Am primit trei scrisori.
Le-am purtat cu mine în cartea pe care mi-ai dat-o.
Am scris 103 scrisori.
Tu mi-ai scris?
De câte ori am avut prilejul.
Dacã nu le-ai primit, pot sã-þi rezum.
M- am rugat sã fii sãnãtoasã. M- am rugat sã nu mã uiþi.
Ai fost singura fiinþã care m-a ferit sã nu mã cufund în neant.
Cum te-am ferit?
- Abia ne cunoºteam. Câteva clipe... - Mii de clipe.
A fost ca un sãculeþ plin cu mici nestemate.
Nu conteazã dacã sunt adevãrate sau doar o plãsmuire.
O umbrã a gâtului tãu.
Era adevãrat.
Sau atunci când mai lãsat sã te îmbrãþiºez.
Arai la câmp.
Duceai o tavã.
N- ai vrut sã intri în casã.
- Nu, n-am vrut sã intru. - De aceea duceam tava.
Ca sã pot sã ies din casã ºi sã te vãd.
Acel sãrut...
Sãrutul acela mi I-am amintit tot drumul.
Te-am aºteptat în fiecare zi.
Doream sã-þi revãd chipul.
Dacã ai putea sã mã priveºti pe dinãuntru, sau, dacã vrei, în sufletul meu...
Acolo a încolþit marea mea teamã.
Am crezut cã mi-a sunat ceasul.
- Dar n-a fost sã fie. - Inman.
Dacã am fost un om bun, acum nu mai sunt.
Dacã am avut o brumã de tandreþe, am pierdut-o.
Cum sã-þi mai scriu, dupã câte am sãvârºit?
Sau dupã câte mi-a fost dat sã vãd.
Închideþi uºa, cã e frig! Hei, voi doi, închideþi uºa.
Mi-am astupat urechile sã n-aud cine stãtea la uºã ºi cine ducea tava...
Dacã vrei s-auzi bazaconii, nu trebuie decât sã asculþi ºoapte de amor.
Dacã ai de gând sã rãmâi aici toatã noaptea, mã culc eu cu el.
- Îþi urez noapte bunã? - Nu.
Te rog, nu-mi ura noapte bunã.
Rãzboiul a nãscocit câteva lucruri lipsite de sens.
E greu sã-þi imaginezi o cununie.
Cred cã pânã ºi tata ar fi de acord cu asta.
Ada, eu vreau sã mã cãsãtoresc cu tine.
Dacã ºi tu mã vrei.
Dupã canoanele bisericeºti trebuie sã spui de trei ori: "vreau sã-mi fii soþie?"
Vreau sã-mi fii soþie.
Ce-i de râs?
Cã trebuie sã aºtepþi de trei ori ca o femeie sã se hotãrascã.
Pot sã te aºtept.
Inman, vreau sã mã mãrit cu tine, vreau sã mã mãrit cu tine...
Ce de nasturi am.
Te întorci?
Nu.
N- am sã mã întorc.
O sã duc calul la pas, ca tatãI tãu sã poatã îndura drumul.
Mai bine, luaþi-o înainte.
Nu, nu vreau.
- Am putea merge împreunã. - E mai sigur aºa.
Noi suntem dezertori. N- o sã se ia nimeni de voi.
Are dreptate.
Trebuie sã am ºi acordul tãu sã pot locui la Black Cove.
Bine!
Sã ai grijã de cal ºi sã nu-I piezi. Sau sã nu-I vinzi, ne trebuie la fermã.
Bine, fata mea.
Bine, tati.
Nu vreau sã te las sã pleci.
Pânã în searã, vin ºi eu.
Bine, atunci.
Sper cã Georgia a avut grijã de animale.
ªtiu cã te gândeºti la el.
Ba nu! Mã gândeam la ugerele pline ale vacilor.
ªi înainte sã mai zici ceva...
N- am zis nimic..
- Domniºoara înamoratã. - Înceteazã!
- Veselã înmormântare pentru tãticu. - A fost un priveghi.
Aºa e la irlandezi.
Prietenul tãu, Georgia...
Când am auzit cã ascundeþi dezertori, am mers sã vã facem o vizitã,
ºi ne-a spus, dupã ce I- am convins, cã sunteþi aici.
Am bãtut toþi munþii ãºtia. Peste tot.
Va fi ºi o rãsplatã. Atunci când se va sfârºi rãzboiul.
Tu ai fãcut mantaua asta?
Sã ajuþi un dezertor, înseamnã trãdare.
ªtiu cã e jumãtate cal, jumãtate, popã.
O rãsplatã, zici?
Rãspalta se acordã în lumea ta. Nu în a mea.
la te uitã! Vine direct în ghearele morþii.
Ruby!
Inman!
Cãpitane Teague.
Coboarã.
Nici gând. E bine aici.
N- aº vrea sã împuºc calul.
E calul cãpitanului Teague?
- Da. - E mort?
Aºa sper.
Dã-mi arma ºi întoarce-te acasã! Nu vreau sã mai lupt. Mi-a ajuns.
Dacã-þi dau arma, ai sã mã împuºti.
N- am sã te împuºc, dar nici n-am sã cobor muntele întorcându-þi spatele.
Suntem în impas.
- Sã-þi spun ce avantaj am eu. - Ce avantaj ai?
Sentimentul de încredere ºi tinereþea.
Inman!
Nu!
M- am întors.
Te iubesc.
Inman.
Dragul meu...
Ce am pierdut, nu se va mai întoarce niciodatã.
Pãmântul nu se va mai vindeca.
Prea mult sânge.
Nici o inimã nu se va vindeca.
Nu ne mai rãmâne decât sã ne împãcãm cu trecutul.
ªi sã tragem învãþãminte din asta.
Ce faci aici?
Au murit azi-noapte, draga mea.
Adu-I aici.
- Sã nu-I omori. - Nu-i fac nimic.
Trebuie sã facem ceva, altminteri moare ºi el.
Aºa.
Sã încercãm o ºmecherie.
Sunt zile când reuºesc sã nu mã mai gândesc la tine.
Când treburile casei sunt mai urgente decât cele ale sufletului.
În aceast anotimp e mai multã viaþã ca oricând.
Te regãsesc în toate, de parcã încã te-ai mai întoarce la mine.
Dacã ai vedea cum aratã aceste zile de Paºti la Black Cove,
ai ºti cã drumul tãu spre casã a meritat.
Grace Inman. N- a zis nimeni sã mâncaþi!
Pentru prieteni buni, o masã bunã, o familie minunatã.
Toate sã ne fie binecuvântate. Îþi mulþumit Þie, Doamne! Amin!
Amin!
- lubito, sucul! - E pentru tine.
Aº face bine sã plec. Am unele îndatoriri.
Am mai privit o datã în fântâna lui Sally.
Dar n-am mai vãzut nimic care sã mã obsedeze.
Doar nori ºi iar nori, apoi...
...soarele.
Traducerea ºi adaptarea Eugen Roºu eugen@capital. ro